Skog og landskap*: Recent submissions
Now showing items 461-480 of 1003
-
Vegetasjon og beite i Svennes Sameie. Rapport frå vegetasjonskartlegging.
(NIJOS-rapport;5/02, Research report, 2001-02-05)Svennes sameie (83 km²) vart vegetasjonskartlagt i 1986 i samband med ei hovedoppgåve ved Telemark distriktshøgskole (Angeloff m.fl. 1988). Feltarbeidet vart utført av Michael Angeloff, Hanne Lykkja, Stein Rosten og Solveig ... -
Sporskader kan unngås!
(Glimt fra skogforskningen;2-2002, Others, 2002) -
Granbarkbiller i mer enn 20 år!
(Glimt fra skogforskningen;5-2002, Others, 2002) -
Vegetasjon og beite på Venabygdsfjellet. Rapport fra vegetasjonskartlegging
(NIJOS-rapport;8/02, Research report, 2002-04-24)På Venabygdsfjellet er det vegetasjonskartlagt et areal på 160 km². Nesten 100 km² av arealet ligger i fjell- og barskogen, mens resten er snaufjell. Kartlegginga er utført etter NIJOS sitt system for vegetasjonskartlegging ... -
Grunnlag for verdsetting av innmark
(NIJOS-rapport;03/02, Research report, 2002-02-04)Avlingsmengde og arealproduktivitet er viktige faktorer ved verdsetting av et jordskifte. I dette prosjektet, som er et samarbeid mellom NIJOS, Planteforsk og NLH, har formålet vært å styrke grunnlaget for verdsetting av ... -
Vegetasjon og beite i Gausdal vestfjell. Revsjø/Liumseterhamna, Dokklihamna, Tverrlihamna og Ormtjernkampen nasjonalpark med foreslåtte utvidingsområde. Rapport frå vegetasjonskartlegging
(NIJOS-rapport;7/02, Research report, 2002-03-05)Norsk institutt for jord- og skogkartlegging (NIJOS) utførte sommaren 2001 vegetasjonskartlegging av eit samla område på 152 km² i Gausdal vestfjell i Oppland fylke. Kartlegginga omfattar 6 ulike delområde. 3 hamner for ... -
Skogoppsynets overvåkingsflater. Vitalitetsregistreringer 2002
(Rapport fra skogforskningen;5/02, Research report, 2002)Skogoppsynets overvåkingsflater inngår i Overvåkingsprogram for skogskader (OPS). Overvåkingen på disse flatene har pågått siden 1988, med skogoppsynet som observatører. Registreringer ble i år utført på 602 flater med ... -
Salt som impregnering?
(Glimt fra skogforskningen;1-2002, Others, 2002) -
Utmarksressurser og inntektsmuligheter
(Glimt fra skogforskningen;6-2003, Others, 2003) -
Skoglevende organismers spredningsevne - en litteraturgjennomgang
(Aktuelt fra skogforskningen;1/03, Research report, 2003-03-01)Formålet med rapporten er å gi en innføring i fagområdet spredningsøkologi og gi en oversikt over skoglevende arters spredningsevne. Fokus er satt på truete arter og bevaring av biologisk mangfold i skog. Det er også gitt ... -
Kitosan fra rekeskall til impregnering av trevirke
(Glimt fra skogforskningen;10-2003, Others, 2003) -
Beitevurdering for jordskiftesak 11/1989 Sandvik gnr. 84
(NIJOS dokument;23/2003, Research report, 2003-09-22)På oppdrag frå Sunnfjord og Ytre Sogn jordskifterett har Norsk institutt for jord- og skogkartlegging utført ei vurdering av beiteressursar for jordskiftesak 11/1989 Sandvik gnr. 84 i Flora kommune. Arealet som er vurdert ... -
Veileder for administrativt ajourhold av Digitalt markslagskart (DMK)
(NIJOS dokument;1/03, Research report, 2003-08-04)Veilederen gir en teoretisk og praktisk innføring i vedlikehold av DMK for involverte parter i kommunene. Administrativt ajourhold omfatter ajourhold av datasett basert på rapportering frå forvaltningsrutiner og daglige ... -
3Q - Tilstandsovervåking og resultatkontroll i jordbrukets kulturlandskap
(NIJOS-rapport;11/2003, Research report, 2003-11-07)Denne rapporten har til hensikt å gjøre leseren kjent med det norske overvåkingsprogrammet for jordbrukets kulturlandskap(1), det såkalte 3Qprogrammet. 3Q-programmet ble startet i sin nåværende form i 1998. Programmet er ... -
Døde trær i granskog
(Glimt fra skogforskningen;4-2003, Others, 2003) -
Husdyravl og husdyrgenetiske ressurser i Norge 2002. Nasjonal rapport til FAOs Statusrapport om verdens husdyrgenetiske ressurser
(Research report, 2003-12-11)Rapporten presenterer alle husdyrproduksjoner i Norge som bidrar betydelig til landets mat- og landbruksproduksjon. Den beskriver samfunnets rammevilkår for landbruk og akvakultur i Norge, og særtrekk ved både produksjon ... -
Hvorfor noen juletrær er grønne og andre blå
(Glimt fra skogforskningen;11-2003, Others, 2003)For dere som snart skal handle juletre kan det være interessant å studere fargevariasjonene hos trærne. Ulike arter innen slektene furu, gran og edelgran har store fargeforskjeller, fra helt blått og sølvaktig grått til ... -
Nasjonalt arealdekke - Delprosjekt III
(NIJOS dokument;27/03, Research report, 2003-10)Dokumentet utgjør rapporten fra delprosjekt III i prosjektet Nasjonalt arealdekke. Delprosjektet skal med bakgrunn i rapportene fra delprosjekt I (klassifikasjonssystem) og delprosjekt II (metoder) beskrive hvordan etablering, ... -
Granplanter har hukommelse
(Glimt fra skogforskningen;7-2003, Others, 2003)Grana har den nyttige egenskapen at avkommet «husker» temperaturforholdene moren opplevde da frøet ble dannet. Dette preger avkommet slik at herding om høsten og avherding om våren justeres etter hvor varmt det var under ...